16.07.24 / 11:43
"אובדן כושר עבודה"- ביטוי המטיל אימה ולחץ על כל אדם באשר הוא. הרצון והיכולת להתפרנס בכבוד הינו מסוג הדברים הבסיסיים שכל אחד מאיתנו זקוק לו. לכן, החוק ואף אנחנו באופן פרטי מנסים לדאוג ליום בו תישלל מאיתנו היכולת לעבוד שלא מרצוננו.
![FREEPIK FREEPIK](/dyncontent/2024/7/16/6b2d95cd-aa93-47b6-a56a-1a9a159ae16a.jpg)
בישראל- ניתן לקבל קצבה בגין אובדן כושר עבודה הן מהמוסד לביטוח לאומי והן מחברות הביטוח הפרטיות. פעמים שמדובר בתאונת עבודה "רגילה", פעמים שמדובר בתאונת דרכים בדרך לעבודה שגם היא מוגדרת כתאונת עבודה. כך או כך - הבעיה - כמו תמיד, אף אחד לא אוהב לשלם ולפיכך, הדרך לקבלת הקצבה אינה פשוטה. ישנם מספר דברים שחייבים להכיר בעניין זה על מנת להקל על הדרך:
# 1 אובדן כושר עבודה- מהו?
במצבים מסוימים נשלל כושרו של אדם לעבוד בעל כורחו. אם בשל תאונה כלשהי (תאונת עבודה, תאונת דרכים, פציעה ברחוב ועוד) ואם בשל מחלה כזו או אחרת.
כמובן, שכל מקרה ונסיבותיו הוא. בתלות בהשלכות התאונה או המחלה- אובדן כושר העבודה יכול להיות זמני או לצמיתות. מלא או חלקי, כפי שייקבע על ידי הגורמים הרפואיים המוסמכים.
# 2 מה ייחשב לאובדן כושר עבודה ומה יהיה גובה הקצבה בגינו
אדם שאיבד 75% מכושר עבודתו- מצוי באובדן כושר עבודה מלא. בהתאמה, אם איבד פחות מכך, מצוי הוא באובדן כושר עבודה חלקי. קצבת אובדן כושר העבודה תעמוד על הסכום המהווה עד 75% משכרו המבוטח של אדם ב-12 החודשים שקדמו להגשת התביעה.
# 3 תביעה לאובדן כושר עבודה במוסד לביטוח לאומי
על האדם להגיש תביעה למוסד לביטוח לאומי בשל אובדן כושר עבודה. לתביעתו יצרף את כל המסמכים הרפואיים הרלוונטיים לרבות אישור רופא תעסוקתי (מומלץ). המוסד לביטוח לאומי יקבע וועדה רפואית- במסגרתה ייקבע אחוז אובדן כושר העבודה של אותו אדם.
# 4 תביעה לאובדן כושר עבודה בחברות הביטוח
כאן קביעת אחוז אובדן כושר העבודה וקביעת גובה קצבת הנכות תלויה בפוליסה בה מבוטח האדם. באופן כללי, אובדן כושר עבודה מלא עומד על 75%. אך, בכל פוליסה קיימים חריגים היכולים להשפיע על גובה הקצבה.
גם כאן, חברות הביטוח נוטות להערים קשיים טרם משלמות למבוטח את התגמולים המגיעים לו. וגם כאן, עושות כל שניתן בכדי להתחמק מתשלום. פעמים רבות נתלות חברות הביטוח אף בכשלים טכניים או בכל אותן "אותיות קטנות" המופיעות בתנאי הפוליסה (כמו "תקופת המתנה").
# 5 בכל מקרה- אין כפל פיצוי
על פי רוב, כאמור, יקבל המבוטח עד 75% משכרו המבוטח (בהתאם לקבוע בחוק ללא תוספות השכר השונות). אך לעיתים (רחוקות אמנם) ובהתאם לתנאי הפוליסה, זכאי המבוטח לקבל 75% משכרו בפועל.
בכל מקרה, לא יקבל המבוטח פיצוי מכמה גורמים ובדרך כלל, יקבל לפי הנמוך.
# 6 כדאי להגיע מוכנים למניעת דחיית התביעה או עיכובה
כל תביעה שתוגש- יש להגישה באופן מלא ככל הניתן. יש לצרף את כל המסמכים הרפואיים הרלוונטיים (לרבות אישור רופא תעסוקתי כאמור). יש למלא את פרטי התביעה באופן מדויק ומלא ובעיקר, כדאי לפעול מהר ככל שניתן.
על מנת לעשות זאת בצורה הנכונה ביותר- רצוי להתייעץ עם עורך דין המומחה באובדן כושר עבודה. בהכרח תביעה אשר תוגש בליווי ובהנחיית גורם מקצועי- תוגש בצורה הטובה ביותר.
חשוב לזכור, כי במקרים מסוימים כמו מחלה שגרמה לאובדן כושר העבודה, ההכרה באובדן כושר העבודה אינה חד משמעית. לכן, נדרש מומחה שיכיר אף את הפסיקות התקדימיות או מקרי עבר דומים.
# 7 בהנחה שהתביעה נדחית- כדאי לפנות לבית המשפט
תביעות רבות המוגשות למוסד לביטוח לאומי או לחברות הביטוח בשל אובדן כושר עבודה נדחות. אך זהו אינו סוף פסוק. במרבית המקרים בהם הדחייה אינה מוצדקת או שנקבעו אחוזי אובדן כושר עבודה נמוכים, ניתן לפנות אל בית המשפט ולהוכיח כי התביעה מבוססת.
*התוכן, באדיבות אתר מינוי משפטי.